![](/uploads/thumbnails/1140x760/articles/2024/07/517247__66974cbb7e80e.jpg.jpg)
Neraugoties uz pēdējo gadu lejupslīdi būvniecības nozarē, iespējamo visaptverošo krīzi, valsts budžeta izaicinājumiem, SIA MONUM – viens no lielākajiem būvuzņēmumiem valstī - plāno izaugsmi un izaicinājumus grasās padarīt par iespējām.
Par to, kādēļ tas izdosies, Dienas Biznesa jautājumi jaunajai uzņēmuma vadītājai - valdes loceklei Evitai Domello.
Vadāt vienu no prāvākajiem Latvijas būvuzņēmumiem. Kādas ir jūsu prioritātes un fokusi uzņēmuma vadībā? Kas ir MONUM jūsu vadībā, un kādi ir nākotnes mērķi?
Esmu ienākusi uzņēmumā ar bagātu vēsturi, pieredzi un tradīcijām. Būtiski, ka MONUM kā uzņēmums ir apzinājies savu nozīmi un spēju ietekmēt un mijiedarboties ar sabiedrību vides, sociālajās un ekonomiskajās jomās. Man kā vadītājai ir jānodrošina, ka MONUM ir ilgtspējīga biznesa uzņēmums. Plānoju uzņēmuma izaugsmi veicināt, pārskatot un sakārtojot iekšējos darbības procesus, meklējot efektivizācijas un maksimālas digitālo rīku izmantošanas iespējas, kas iespējami atvieglo tik ļoti vērtīgos cilvēkresursus, ļaujot tiem primāri pievērsties un izmantot savu potenciālu galvenajam - būvniecības vadības procesam, lieki netērējot laiku blakus procesiem. Būvniecībā, līdzīgi kā citās jomās, ar katru gadu aizvien aktuālāka kļūst pilnvērtīga digitālā transformācija, kas manā skatījumā nozīmē pāreju uz informācijas apriti strukturētā elektroniskā formātā, savienojot dažādas izcelsmes datus, tādējādi palīdzot izprast būvprojekta risinājumus, risinājumu savienojamību, modeļu detalizāciju, kā arī kontrolēt izstrādāto projektu kvalitāti. Šis ir arī stratēģiski svarīgs solis uzņēmumā, ņemot vērā apstākli, ka jau no 2025.gada 1. janvāra stāsies spēkā prasība publisku personu finansētu trešās grupas ēku būvniecībā piemērot būvju informācijas modelēšanu (BIM).
Kopš 2020. gada būvniecības nozare ir piedzīvojusi lejupslīdi. Kāda ir MONUM pieredze šajā laikā, un kādi bijuši galvenie izaicinājumi?
Neskatoties uz faktiem, ka kopš 2020. gada būvniecības nozare Latvijā piedzīvoja ievērojamus izaicinājumus, ekonomisko lejupslīdi, materiālu un pakalpojumu cenu pieaugumu un pandēmijas radītās problēmas, tomēr būvniecības nozare nebija pakļauta stingriem ierobežojumiem. Tas ļāva neapstāties un turpināt iesākto. Ārējo apstākļu ietekme bija būtiska, primāri jau darbaspēka trūkums, proti, pati slimības izplatība, kā arī karantīnas prasības un citi veselības pasākumi ierobežoja darbaspēka pieejamību, turpat bija jārisina jautājumi saistībā ar kavējumiem projektos un cenu kāpumu materiāliem un iekārtām, ko izraisīja piegādes traucējumi, un, protams, šī ekonomiskā nenoteiktība samazināja pieprasījumu pēc jauniem būvniecības projektiem. Jāsaka, ka, ņemot vērā to, ka uzņēmums pastāv jau gandrīz divdesmit gadus un ir piedzīvojis dažādas lejupslīdes, izmaiņas, MONUM diezgan ātri un efektīvi ir spējis pielāgoties mainīgajiem apstākļiem, piemeklējot situācijai jaunus risinājumus darbības efektivitātes uzturēšanai un projektu realizēšanai. Vēl jo vairāk - MONUM ir piedalījies dažādos konkursos un pasākumos, lai uzturētu savu redzamību un veicinātu atpazīstamību nozarē. Piemēram, 2020.gada sākumā noslēgtais līgums par skolas ēkas būvprojekta un sporta ēkas būvprojekta izstrādi, būvniecību un autoruzraudzību rezultējās ar to, ka Ogres Valsts ģimnāzijas skolas un sporta ēka saņēma prestižu balvu konkursā Latvijas Būvniecības gada balva 2023 par projektā iestrādātajām inovācijām un ilgtspējas risinājumiem, apliecinot uzņēmuma spēju realizēt augstas kvalitātes projektus pat tik sarežģītos apstākļos. Kopumā MONUM ir spējis pielāgoties un pat kāpināt darbības mērogu, pateicoties inovācijām, efektīvai projektu vadībai un aktīvai dalībai nozares pasākumos, nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi un kvalitāti realizējamos projektos.
Kā uzņēmumam izdevās pārvarēt straujās inflācijas periodu pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā? Kas ir bijis MONUM trumpis šajā laikā?
Kā jau iepriekš minēju, MONUM ir pieredzējis būvniecības tirgus dalībnieks, līdz ar to MONUM ir nesatricināms un jebkuros apstākļos maksimāli ātri spēj piestrādāt pie iekšējo procesu optimizācijas, lai samazinātu izmaksas un palielinātu efektivitāti būvniecības projektos, stiprinot arī finanšu vadības pasākumus. Un svarīgākais, kas jāpiebilst, ka, neskatoties uz straujo būvniecības izmaksu pieaugumu un grūtībām iekļauties iepriekš nolīgtajā finansējumā un termiņos, neviena MONUM būvniecība netika apturēta un būvniecības stadijā esošajiem projektiem ir izdevies atrast sadārdzinājuma kompensēšanas mehānismus un panākt vienošanos ar pasūtītājiem, tostarp arī par termiņu pagarinājumiem. Manā skatījumā MONUM trumpis ir tā pieredze un spēja arī sarežģītās situācijās saglabāt stratēģiski vēsu pieeju, pieturoties pie stingri izvēlētā virziena, spējot vienoties, spējot rast kompromisu arī piekāpjoties, neskatoties uz to, ka publiskā sektora būvniecība, jo īpaši ar struktūrfondu līdzfinansējumu, ir neelastīgāka – lēnāk un smagnējāk spēj reaģēt uz problēmām, tai skaitā strauju izmaksu pieaugumu un būvprojektu sadārdzināšanos, atšķirībā no privātā sektora, kur ar būvniekiem vienošanās notiek ātrāk un operatīvāk (bez birokrātijas), tiek pieņemti lēmumi par būvniecības projekta izmaiņām, piemēram, aizstājot vienu materiālu ar citu līdzvērtīgu, ja iepriekš paredzētā materiāla cena kļuvusi neadekvāta vai radušās problēmas materiālu piegādēs.
Līdz ar ECB likmju celšanas maratonu 2023. gadā strauji auga hipotēku ar mainīgu likmi cena, kas mazināja pieprasījumu dažādos būvniecības sektoros. Kā MONUM tika galā ar izaicinājumiem?
Jā, ECB likmju celšana 2023. gadā ir bijusi vēl viens būtisks faktors, kas ietekmējis būvniecības nozari, un tas, protams, radīja papildu izaicinājumus nozarei, kas jau bija saskārusies ar citiem ekonomiskiem un piegādes ķēžu izaicinājumiem. Kas attiecas uz MONUM - tā kā līdz šim uzņēmums ir spējis savu attīstību un izaugsmi nodrošināt, neizmantojot aizņemto kapitālu, tad ECB procentu likmju celšana nav radījusi būtisku ietekmi uz MONUM uzņēmējdarbību. Vienīgais, kas šajā posmā radīja bažas, plānojot uzņēmuma portfeli, bija neziņa nākotnē, jo likmju celšana veicināja vispārēju ekonomisko nenoteiktību, samazinot investoru uzticību un vēlmi ieguldīt jaunajos projektos, mazinot būvniecības aktivitāti, īpaši lielāku un riskantāku projektu segmentā.
Kādus pēdējā laika projektus, kurus esat nodevuši ekspluatācijā, varat nosaukt kā panākumu piemērus un kāpēc?
Ēku energoefektivitātes uzlabošana, zaļāka vide un tai draudzīgākas tehnoloģijas, it īpaši jaunajai paaudzei, – tie ir aspekti, kas dominē MONUM projektos, līdz ar to MONUM lepojas ar tādiem objektiem kā Siguldas Valsts ģimnāzijas izbūve, Ādažu sākumskolas izbūve, īpaši ir jāatzīmē arī godalgotais projekts - Ogres Valsts ģimnāzijas ēka un sporta arēna - šī ir viena no modernākajām skolām Latvijā ar mūsdienīgu un estētiski pievilcīgu dizainu, kas labi iekļaujas apkārtējā vidē un veicina patīkamu mācību atmosfēru, piedāvā funkcionālu izkārtojumu, kas pielāgots gan mācību, gan ārpusstundu aktivitātēm, kā arī ēkas izbūvē liela uzmanība tika pievērsta videi draudzīgiem risinājumiem un energoefektivitātei. Skolā ir modernas un labi aprīkotas mācību telpas, jaunas tehnoloģijas un aprīkojums, kas veicina mūsdienīgu izglītības procesu. Skola kalpo kā nozīmīgs izglītības centrs, nodrošinot augstas kvalitātes izglītības iespējas Ogres pilsētas un apkārtnes bērniem. Savukārt sporta hallē ir pieejamas gan stacionārās, gan pārvietojamās tribīnes, kopumā nodrošinot vietu līdz pat 1700 skatītājiem.
Sporta kompleksa pamatā ir Starptautiskās vieglatlētikas federācijas prasībām izbūvēta vieglatlētikas arēna – 4 apļveida (200m) un 6 sprinta skrejceliņi, sektori tāllēkšanai, augstlēkšanai, kārtslēkšanai un lodes grūšanai. Arēnas vidū atrodas komandu sporta veidu laukums, kas piemērots basketbolam, florbolam, tenisam, rokas bumbai un volejbolam. Sporta ēkā atrodas telpas arī cīņas treniņiem, ģērbtuves un telpas treneriem, otrajā stāvā - trenažieru zāle, horeogrāfijas zāle un vingrošanas nodarbību zāle. Skolas un sporta arēnas infrastruktūra ietver arī telpas sabiedrības pasākumiem un iedzīvotāju aktivitātēm, veicinot vietējo iedzīvotāju saliedētību un iesaisti.Noteikti uzmanības vērti ir arī īsā laika periodā realizēti un nodoti ekspluatācijā trīs katlu mājas projekti: divu biokurināmā katlu māju projektēšana un būvniecība Jūrmalā, kā arī biokurināmā katlumājas tehnoloģisko iekārtu uzstādīšana Siguldā. Šie ir nozīmīgi projekti tautsaimniecībā, proti, tika īstenota pāreja no fosilajiem energoresursiem uz atjaunojamajiem energoresursiem. Izbūvētās katlu mājas spēj nodrošināt ilgtspējīgas un videi draudzīgas enerģijas ražošanu, būtiski paaugstinot siltumavota efektivitāti un pilsētas siltumapgādes sistēmas atbilstību vides aizsardzības prasībām, tāpat uzlabojot arī iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Pāreja uz atjaunojamiem energoresursiem ir būtisks solis ceļā uz ilgtspējīgu nākotni.Mājokļu jomā būtiska problēma ir dzīvojamo māju fonds, esošo mājokļu lielais enerģijas patēriņš, jo, salīdzinot ar ES valstīm, Latvijā celtie mājokļi (sērijveida) ir zemākas kvalitātes un ar zemu siltumnoturību. Ņemot vērā MONUM pieredzi dzīvojamo māju būvniecībā, esam gandarīti, ka MONUM tika uzticēts uzbūvēt jaunas daudzdzīvokļu ēkas projektā Mārupes nami, kur tapa četrstāvu ēka ar kopējo dzīvokļu skaitu 100, projekts Deglava Gleznotāju rezidence – mūsdienīgs jauns projekts - desmitstāvu daudzdzīvokļu ēkas ar kopējo dzīvokļu skaitu 152, daudzdzīvokļu ēku būvniecība Ķengaraga ielā 8A, Rīgā, piecstāvu ēkas ar kopējo dzīvokļu skaitu 132.
Pār visu būvniecības nozari jau kādu laiciņu ir tā sauktā karteļa ēna – vai MONUM ar šo problēmu ir tikuši galā? Varat bez bažām piedalīties konkursos?
Saistībā ar tā saukto būvnieku karteļa lietu, kurā Konkurences padome 2021.gada jūlijā pieņēma lēmumu sodīt 10 būvniekus un piemēroja tiem naudas sodus, MONUM nekad nav bijis liegums piedalīties publiskajos iepirkumos, un uzņēmums nav ticis sodīts vai kā citādi iesaistīts šajā lietā.MONUM visu šo laiku, kopš Konkurences padome pabeidza būvnieku karteļa lietas izpēti, ir varējusi brīvi piedalīties publiskajos iepirkumos, jo pret MONUM Konkurences padome lietas izpēti pilnībā izbeidza, nekonstatējot nekādus konkurences tiesību pārkāpumus MONUM darbībās. Ņemot vērā šo faktu, uz MONUM nekad nav bijuši attiecināmi Publisko iepirkumu likuma 42.panta otrajā daļā noteiktie izslēgšanas iemesli, kas saistīti ar konkurences tiesību pārkāpumu. Lai nodrošinātu taisnīgu konkurenci, uzņēmums ievēro stingras procedūras, lai nodrošinātu, ka piedāvājumi un sadarbības partneri ir likumīgi un atbilstoši visiem noteikumiem. Šajā situācijā ir svarīgi, lai visi nozares dalībnieki aktīvi piedalītos darbībās, kas vērstas uz godīgas konkurences nodrošināšanu un ēnu ekonomikas samazināšanu, tādējādi veicinot nozares stabilitāti un uzticamību nākotnē.
Būvniecību nereti min kā ēnu ekonomikas balstu valstī. Kā sekojat un pārliecināties, ka arī jūsu apakšuzņēmēji, ja tādi ir, maksā nodokļus?
Ņemot vērā, ka MONUM lielākā noslēgto līgumu daļa ir ar publisko subjektu, MONUM ir pienākums ievērot Publisko iepirkumu likumu, kas regulē jautājumu attiecībā uz piesaistīto apakšuzņēmēju nodokļu parāda neesamību, proti, PIL 62. panta noteikumi regulē iepirkuma līguma izpildē iesaistīto apakšuzņēmēju piesaisti, un tas nozīmē, ka apakšuzņēmējs, kura darbu vērtība ir vismaz 10 000 eiro, izslēdzams no dalības iepirkumā, ja tam minētajā regulējumā noteiktajā kārtībā ir konstatēts nodokļu parāds. Līdz ar to MONUM ir izstrādāta iekšējā procedūra, lai pārliecinātos, ka ir iespējama sadarbība ar izvēlēto apakšuzņēmēju. Pirms sadarbības uzsākšanas tiek veikta detalizēta apakšuzņēmēju pārbaude, iekļaujot juridisko statusu, finanšu situāciju, nodokļu maksāšanas vēsturi un iepriekšējo darbību, arī sadarbības novērtējums ( ja tāda ir iepriekš ir bijusi).
Šobrīd makroekonomiskās tendences rāda vispārēju ekonomikas lejupslīdi, un, lai arī tā nebūs tik postoša kā 2008. - 2011. gada krīzē, kādu jūs redzat būvniecības nozares kopainu un MONUM vietu Latvijas būvniecībā?
Šobrīd būvniecības nozares perspektīvas ir izaicinošas, bet tajā pašā laikā ir arī daži pozitīvi aspekti, kas varētu palīdzēt nozarei pārvarēt gaidāmo ekonomisko lejupslīdi, kā, piemēram, pieaugoša uzmanība ilgtspējīgai attīstībai un energoefektivitātei, kas veicina pieprasījumu pēc zaļajiem būvniecības projektiem, kā arī jaunas tehnoloģijas un metodes, piemēram, modulārā būvniecība un būvniecības automatizācija, kura uzlabo projektu efektivitāti un samazina izmaksas. Ļoti ceram arī sagaidīt valdības attīstības stratēģijas galveno mērķu izpildi - birokrātijas samazināšanu, produktivitātes paaugstināšanu, regulējumu saskaņošanu un efektīvu publisko iepirkumu nodrošināšanu, būvniecības projektu investīciju palielināšanu, lai stimulētu ekonomiku, radot jaunas iespējas būvniecības nozarei.MONUM ieņem nozīmīgu vietu Latvijas būvniecības tirgū. Tas piedalās dažādos projektos, izmantojot modernus un ilgtspējīgus risinājumus. MONUM spēs saglabāt savu pozīciju, jo uzņēmums seko līdzi nozares attīstības tendencēm un aktīvi strādā pie inovāciju ieviešanas un produktivitātes uzlabošanas.
Kādi ir uzņēmuma tuvākie būvniecības projekti, vai ir kāds, kuru vēlētos izcelt? Kurš būs MONUM 2024. gada TOP objekts?
Šobrīd darbs noris pie vairākiem projektiem, tomēr īpaši gribētos izcelt Mikroķirurģijas centra pārbūvi un zemas īres maksas mājas projektēšanas un būvniecības darbus Valmierā. Latvijas Mikroķirurģijas centrs ir viena no vadošajām plastiskās ķirurģijas klīnikām Baltijas valstīs, kas Latvijā nodrošina pasaules līmeņa mikroķirurģijas pakalpojumus. Pieaugot pakalpojumu un pacientu skaitam, tika iegādāts nekustamais īpašums Brīvības gatvē, Rīgā, kuru pārbūvējot un paplašinot līdz 1750 m2, plānots izbūvēt specializēto slimnīcu, tai skaitā ambulatoro medicīnas iestādi. Topošā slimnīca sniegs iespēju vienuviet veikt augstas kvalitātes diagnostiku, kā arī estētiskās un rekonstruktīvās mikroķirurģijas pakalpojumus, nodrošinot to lielāku pieejamību ne tikai Latvijas iedzīvotājiem, bet arī ārvalstu viesiem. Ir patiess gandarījums sadarboties ar privātas iniciatīvas vadītiem uzņēmumiem un piedalīties projektos, kas palīdz nodrošināt sabiedrības pieprasīta pakalpojuma kvalitāti un pieejamību. Savukārt Valmierā esam uzsākuši būvniecību projektā, kurā paredzētas divas gandrīz nulles enerģijas piecu stāvu daudzdzīvokļu mājas ar 120 dzīvokļiem. Ar jauno projektu tiks turpināts iesāktais, lai Valmierā būtu jaunas dzīvesvietas un lai pilsēta turpinātu augt un ekonomiski attīstīties. Šis ir ALTUM zemas īres maksas mājokļu būvniecības atbalsta programmā parakstīts pirmais līgums, līdz ar to esam gandarīti, ka tieši MONUM tika sniegta iespēja piedalīties šī nozīmīgā projekta tapšanā.
Kā jūs raksturotu nekustamo īpašumu tirgu Latvijā tieši šobrīd? Jaunie projekti nereti nes sevī visdažādākos ilgtspējas risinājumus, bet no otras puses – vai iedzīvotāju pirktspēja ir atbilstoša?
Latvijas nekustamo īpašumu tirgū arvien biežāk tiek ieviesti ilgtspējīgi risinājumi, piemēram, energoefektīvi būvniecības materiāli un atjaunojamās enerģijas avoti. Taču iedzīvotāju pirktspēja joprojām ir izaicinājums. Pēdējo gadu laikā dažādu apstākļu sakritības dēļ mājokļu cenas ir pieaugušas par aptuveni 30%, kas galvenokārt ir saistīts ar būvniecības izmaksu kāpumu. Kā jau iepriekš minēju, arī ECB likmju celšana 2023. gadā ir bijis būtisks faktors, kas ietekmējis būvniecības nozari un līdz ar to arī nekustamā īpašuma nozari, samazinot iedzīvotāju pirktspēju. Investori turpina izrādīt interesi par nekustamā īpašuma attīstīšanu Latvijā, taču ir piesardzīgāki nekā iepriekš, un lēmumu pieņemšana aizņem ilgāku laika posmu. Taču viņi ir pārliecināti, ka pēc pāris gadiem pieprasījums pēc jauniem mājokļiem atkal pieaugs, tāpēc ir jābūt gataviem ar piedāvājumu. Kopumā nekustamo īpašumu tirgus Latvijā turpina attīstīties ar jauniem projektiem un ilgtspējas risinājumiem, bet izaicinājumi paliek saistībā ar iedzīvotāju pirktspēju un būvniecības izmaksām.